Milorad Dodik’s Metamorphosis and the Hijacking of the Dayton Peace Agreement - Ulbrichtová, Michaela
Bosna a Hercegovina (BaH) v súčasnosti čelí situácii, v ktorej sa právny štát (ktorého podpora a posilňovanie je jednou z hlavných priorít Európskej únie v BaH a v širšom regióne západného Balkánu) stal priestorom pre ďalšiu destabilizáciu politickej a bezpečnostnej situácie v krajine zo strany dominantných miestnych politických aktérov, ako ukazuje prípad Milorada Dodika. Reakcie niektorých aktérov medzinárodného spoločenstva (napr. vysokého predstaviteľa Christiana Schmidta), ktorých cieľom je zabrániť ďalšej destabilizácii, sú následne spochybňované, pretože ich legitimita (a legitimita ich rozhodnutí) je bagatelizovaná miestnymi aktérmi v BaH a významnými štátmi (napr. Čínou a Ruskou federáciou). Cieľom tohto článku bolo teda nielen preskúmať logiku Dodikovej dlhodobej politickej stratégie v BaH, ale aj preukázať jeho schopnosť podvrátiť systém zavedený Daytonskou mierovou dohodou prostredníctvom štandardného legislatívneho postupu s cieľom zabezpečiť si vlastnú mocenskú pozíciu v politickom prostredí krajiny. Taktiež analyzuje používanie neliberálnych prostriedkov H. R. Schmidtom na dosiahnutie liberálnych výsledkov a jeho reakciu na Dodikove aktivity z júna a júla 2023. V článku sú prezentované jedinečné poznatky z tridsiatich deviatich personalizovaných pološtruktúrovaných rozhovorov, ktoré sa uskutočnili v častiach Bosny a Hercegoviny (Sarajevo, Mostar, Banja Luka a Tešanj) v máji, júni, októbri a novembri 2023 a v januári a februári 2024 ako súčasť autorovho etnografického výskumu. Dotazovaní jedinci majú skúsenosti z akademickej obce, kultúry, médií a lokálnej politiky. Analýza ukazuje, že Dodikove činy by sa mali interpretovať v širšom kontexte politickej krajiny Bosny a Hercegovny, kde je etnonacionalizmus prepojený s rozdelením moci a formalizovaný ustanoveniami uvedenými v DPA. Hoci sa jeho secesionistická rétorika od roku 2021 zintenzívnila, Dodikova politická stratégia má pragmatické kontúry, čo znamená, že globálny geopolitický vývoj by mohol zohrávať významnejšiu úlohu pri prehlbovaní politickej krízy v Bosne a Hercegovne. Návrat k väčšiemu intervencionizmu zo strany súčasného vysokého predstaviteľa Schmidta preto nie je primeraným všeliekom na pretrvávajúce politické zložitosti krajiny.