Groundwater and Population Dynamics: Examining the Relationship Between Aquifer Resources and Population Distribution in Kosovo - Bytyqi, Valbon
Článok sa zaoberá rozložením obyvateľstva a osídlenia vo vzťahu k vodonosným vrstvám v Kosove. Vzhľadom na jednoduchosť čerpania podzemnej vody je obyvateľstvo vo veľkej miere sústredené nad vodonosnými vrstvami s medzizrnnou pórovitosťou a strednou až vysokou priepustnosťou, ktoré sa nachádzajú prevažne v nížinách krajiny: Dukagjini, Kosovo, Anamorava, Llapi a Drenica. Pomocou techniky GIS/RS a štatistickej analýzy je analyzovaný a v článku prezentovaný vzťah medzi vodonosnými vrstvami a rozložením obyvateľstva. Analýza údajov o osadách a obyvateľstve spolu s rozložením vodonosných vrstiev naznačuje, že veľká časť obyvateľstva žije v oblastiach nad vodonosnými vrstvami s medzizrnnou pórovitosťou a nízkou až veľmi vysokou priepustnosťou. (piesok, štrk, íl). V týchto vodonosných vrstvách sa nachádza 828 osídlení (56,4 % všetkých osídlení) a žije tu 1,34 milióna obyvateľov, čo zodpovedá nárastu z 66,8 % (1948) na 85 % (2024) obyvateľstva krajiny. Fyzická expanzia zastavaných plôch, ktoré pokrývajú 516 km², môže viesť k vyčerpaniu (zníženiu hladiny podzemnej vody) a nadmernému využívaniu zdrojov podzemnej vody, najmä v suchých obdobiach. Okrem toho rozšírenie poľnohospodárskych činností na ornej pôde susediacej s týmito vodonosnými vrstvami v kombinácii s nekontrolovaným používaním chemických hnojív viedlo k znečisteniu podzemnej vody.